moneda
coin
dinar d'Hixem II
dinar de Hixem II
Hixem II dinar
Olèrdola (Europa, Espanya, Catalunya, Barcelona, Alt Penedès)
Medieval
oro
gold
encunyació
acuñación
minting
Museu d'Arqueologia de Catalunya - Barcelona
Moneda de la sèria islàmica (al-Andalus), amb inscripcions en grafia àrab a les dues cares. Anvers (IA) amb llegenda central (frase del alcorà) i orla amb nom de la seca (al Andalus) i l'any (384). Revers (IIA) amb llegenda central amb el nom de l'emir i orla. Dinar adquirit pel Museu Arqueològic de Barcelona al seu propietari, del qual en desconeixem el nom. Pere Girò, gran coneixedor de l’arqueologia penedesenca i impulsor de l’adquisició pública d’Olèrdola per part de la Diputació de Barcelona l’any 1963, va fer d’intermediari. Es tracta d’una moneda andalusina –dinar o mancús (paraula àrab que significa gravat), segons la denominació àrab o cristiana– encunyada pel califa de Còrdova Hiŝãm II (Abû l-Walîd Hishâm ibn al-Hakam) l’any 384 de la hègira (el 994 de l’era cristiana). Hiŝãm II (Còrdova, 995-1013), fou el tercer califa i nét d’Add-Al-Rahman III. Va tenir dos regnats, el primer entre el 976 i el 1009; el segon entre 1010 i 1013. Reformà la mesquita de Còrdova, centre cultural de l’època. El seu háyib –primer ministre– fou el cèlebre al-Mansur (o Almasor) que realitzà diverses ràtzies als nord de la península Ibèrica. La més coneguda és la de l’any 985, que saquejà la ciutat de Barcelona.
Moneda de la serie islámica (al-Andalus), con inscripciones en grafía árabe en ambas caras. Anverso (IA) con leyenda central (frase del Corán) y orla con nombre de la ceca (al Andalus) y el año (384). Reverso (IIA) con leyenda central con el nombre del emir y orla. El dinar fue adquirido por el Museo Arqueológico de Barcelona a su propietario, del que desconocemos el nombre. Pere Girò, gran conocedor de la arqueología penedesenca e impulsor de la adquisición pública de Olèrdola por parte de la Diputación de Barcelona en 1963, hizo de intermediario. Se trata de una moneda andalusí -dinar o mancuso (palabra árabe que significa grabado)-, según la denominación árabe o cristiana acuñada por el califa de Córdoba Hiŝãm II (Abû l-Walid Hisham ibn al-Hakam) en el año 384 de la hégira (el 994 de la era cristiana). Hisam II (Córdoba, 995-1013), fue el tercer califa y nieto de Add-Al-Rahman III. Tuvo dos reinados, el primero entre el 976 y el 1009; el segundo entre 1010 y 1013. Reformó la mezquita de Córdoba, centro cultural de la época. Su hayib -primer ministro- fue el célebre Almanzor que realizó varias incursiones en el norte de la Península Ibérica. La más conocida es la del año 985, que saqueó la ciudad de Barcelona.
Coin in the Islamic currency series (al-Andalus), with inscriptions in Arabic script on both sides. Obverse (IA): central legend (phrase of the Quran) and named mint (al Andalus) and year (384). Reverse (IIA): central legend with the name of the emir and border. The dinar was acquired by the Archaeological Museum of Barcelona from its owner, of which we do not know the name. Pere Girò, an expert on Penedes archeology and promoter of the public purchase of Olèrdola by the Diputación de Barcelona in 1963, brokered the acquisition. it is an Andalusian coin, a dinar or mancuso (Arabic word meaning engraved), according to the Arabic or Christian name, minted by the Caliph of Cordoba Hisham II (Abu'l-Walid Hisham ibn el-Hakam) around the year 384 of the Hegira (994 in the Christian era). Hisham II (Cordoba, 995-1013) was the 3rd Caliph and grandson of the Abd-al-Rahman III. He had two reigns, the first between 976 and 1009; the second between 1010 and 1013. He reformed the Mosque of Cordoba, cultural centre of the time. His hayib or prime minister was the famous Almanzor, who conducted several raids in the north of the Iberian Peninsula. The best known was in 985, when he sacked the city of Barcelona.