pèlica
pelikés
pelikai
pelice
pelike
àtica de figures roges
ática de figuras rojas
Attic red-figure
Escala, l' (Europa, Espanya, Catalunya, Girona, Alt Empordà)
ceràmica
cerámica
pottery
a torn
a torno
wheel-thrown
Museu d'Arqueologia de Catalunya - Empúries
Gran pèlica de ceràmica àtica de figures roges, de mida considerable. La peça presenta un cos globular, el coll cilíndric, dues amples nanses nervades, llavi penjant i molt desenvolupat i un gran peu de secció rectangular a l'exterior. Està envernissada en negre brillant amb tons marronosos i sembla cremada a algunes zones. La decoració presenta a l’escena de la cara principal (A) el que s'ha interpretat com la celebració del triomf d’un cor en un concurs de ditirambes o composicions líriques, com el que tenia lloc en el festival atenenc de les Targèlies. Altres opinions, però, prefereixen veure una representació al·legòrica, més genèrica, de la victòria coral dedicada a Dionís. La imatge està centrada per un gran trípode sobre una columna d’acants, entre figures femenines alades, dues de les quals s’identifiquen amb Higea (salut) i Niké (victòria), per inscripcions fetes amb pintura blanca, avui molt perdudes. A cada banda, presidien les figures de Dionís, amb el tirs, i Apol·lo, amb la cítara, com a déus protectors del teatre i la música. Completaven la decoració diverses figures de sàtirs i mènades, aquestes sostenint de vegades una màscara teatral i identificades amb inscripcions com a al·legories de Paidia (joc), Galene (calma), Talia (festa) o Comodia (comèdia).En contrast, la cara posterior (B) mostra el resultat ben divers d’una altra celebració mitològica, les noces de Pirítous i Hipodamia, que provocaren la lluita de centaures i làpites. Els fragments conservats mostren part de personatges i detalls d’aquest combat. A més de la figura de Piritous, tres dels centaures s’identificaven també amb inscripcions pintades (Licurgos, Xanthos, Foitos). La presència de vasos caiguts -un crater i una gerra- permet situar la lluita en mateix lloc del banquet.
Gran vaso de cerámica ática de figuras rojas, de tamaño considerable. La pieza presenta un cuerpo globular, el cuello cilíndrico, dos anchas asas nervadas, labio colgante y muy desarrollado y un gran pie de sección rectangular en el exterior. Está barnizada en negro brillante con tonos marrones y parece quemada en algunas zonas. La decoración presenta en la escena de la cara principal (A) lo que se ha interpretado como la celebración del triunfo de un coro en un concurso de ditirambos o composiciones líricas, como el que tenía lugar en el festival ateniense de las Targèlies. Otras opiniones, sin embargo, prefieren ver una representación alegórica, más genérica, de la victoria coral dedicada a Dionisio. La imagen está centrada por un gran trípode sobre una columna de acantos, entre figuras femeninas aladas, dos de las cuales se identifican con Higea (salud) y Niké (victoria), para inscripciones hechas con pintura blanca, hoy muy perdidas. A cada lado, presidían las figuras de Dionisio, con el tirso, y Apolo, con la cítara, como dioses protectores del teatro y la música. Completaban la decoración diversas figuras de sátiros y ménades, estas sosteniendo a veces una máscara teatral e identificadas con inscripciones como alegorías de Paidida (juego), Galene (calma), Talia (fiesta) o Comodia (comedia). En contraste, la cara posterior (B) muestra el resultado bien diverso de otra celebración mitológica, la boda de Pirítous y Hipodamia, que provocaron la lucha de centauros y lápitas. Los fragmentos conservados muestran parte de personajes y detalles de este combate. Además de la figura de Pirítous, tres de los centauros se identificaban también con inscripciones pintadas (Licurgos, Xanthos, Foitos). La presencia de vasos caídos -un cráter y una jarra- permite situar la lucha en el mismo lugar del banquete.
Large attic red-figure ceramic pelike, of considerable size. The piece has a globular body, a cylindrical neck, two wide ribbed handles, a highly developed hanging lip and a large rectangular section foot on the outside. It is varnished in glossy black with brown tones and seems to be burnt in some areas. The decoration on the main side (A) depicts what has been interpreted as a celebration of the triumph of a choir in a competition of dithyrambic or lyrical composition, such as the one that took place at the Athenian festival of the Targèlies. Other opinions, however, see an allegorical representation, more generic, of the choral victory dedicated to Dionysus. The image is centred by a large tripod on a column of acanthus, between winged female figures, two of which are identified as Higea (health) and Niké (victory), from the white paint inscriptions, now largely lost. On either side, the figures of Dionysus, with the shot, and Apollo, with the zither, presided as protective gods of theatre and music. The decoration was enriched by various figures of satyrs and maenads, sometimes holding a theatrical mask and identified by inscriptions such as allegories of Paidida (game), Galene (calm), Talia (party) or Comodia (comedy). In contrast, the back side (B) shows the rather different result of another mythological celebration, the wedding of Pirítous and Hipodamia, that provoked the fight of centaurs and pencils. The preserved fragments display some of the characters and details of this combat. In addition to the figure of Pirítous, three of the centaurs were also identified by painted inscriptions (Lycurgs, Xanthos, Foitos). The presence of fallen vessels - a crater and a jug - allows us to situate the fight in the same place as the banquet.